KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A csővezetékes szállítás

A magyarországi kőolaj- és földgázvezetékek

| A magyarországi kőolaj és földgázvezetékek
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| megfogalmazni, hogy melyek a hazánkban található fontosabb kőolajvezetékek;
| megfogalmazni, hogy melyek a hazánkban található fontosabb termékvezetékek;
| megfogalmazni, hogy mi a kapcsolat a csővezetékes szállítás, valamint a kőolaj-kitermelés és -feldolgozás között.
Tevékenységek Olvassa el figyelmesen a 121.-123. oldalt a jegyzetből! Állapítsa meg, hogy melyek a hazánkban található fontosabb kőolajvezetékek! Állapítsa meg, hogy melyek a hazánkban található fontosabb termékvezetékek! Állapítsa meg, hogy mi a kapcsolat a csővezetékes szállítás, valamint a kőolaj-kitermelés és -feldolgozás között!
Összefoglalás A csővezetékes szállítás Magyarországon az 1930-as években, a dél-zalai olajmezők feltárása és sikeres termelésbe vonása után fejlődött ki. A kőolajszállítás elsőként a Lovászi-Bázakerettye-Csepel vezetéken indult meg 1939-ben, s ebből ágazott ki vezeték a Szőnyi Olajfinomítóba, illetve a Péti Vegyiművekbe. A kőolajvezeték a II. világháborúig mintegy 300 km hosszban épült ki. A következő fejlesztési igényt a Szovjetunióból korábban vasúton szállított kőolaj mennyiségének növekedése váltotta ki. A 60-as években megépült Barátság I. vezeték hazai végpontjai Százhalombatta és Szőny voltak, 1972-ben pedig üzembe helyezték a Barátság II. vezetéket is, melynek magyarországi szakasza Tiszaszentmárton-Százhalombatta között húzódott. Közben 1970-ben elkészült a dél-alföldi olajmező és Százhalombatta közötti vezeték is. Jelentős beruházás volt a 70-es években az Adria olajvezeték megépítése, ez a szlovéniai Koper kikötőből indulva Nagyatádon át vezet Százhalombattára. A vezetéken iraki és iráni kőolaj érkezett Magyarországra. A vezetéket alternatív megoldásnak szánták a keleti import zavarai esetére. A vezetéken elkészülte után szállítás folyt akkor Csehszlovákia, a mai Szlovákia finomítóiba is. A jugoszláviai háborúk idején a vezetéken a forgalom szünetelt, jelenleg a vezetéken a szállítások rendszertelenek. Földgázvezeték hazánkban először csak az 1950-es években épült, azt megelőzően a Lovászi-Csepel kőolajvezetéken folyt szakaszosan földgázszállítás is. Az első speciális gázvezeték az azóta már bezárt Csenger-Miskolc vonalon épült (romániai földgázra) 1958-ban. A 60-as években további földgázvezetékek épültek. A dél-alföldi és a hajdúszoboszlói földgázmezőkről indultak a fogyasztókat és az észak-magyarországi vegyipart ellátó vezetékek. Ezzel kb. egyidőben épült meg a szovjet import gáz szállítását lebonyolító Testvériség gázvezeték is. A magyarországi egységes, összekapcsolt földgázvezeték-rendszerben nagy szerepe van a 60-as években épített Budapest körüli körgyűrűnek, amihez a 70-es években csatlakozott a dunántúli megyeszékhelyeket a távvezetékekre rákötő hálózat. Fontos szakasz továbbá az 1979-től megépült Tiszaújváros-Hajdúszoboszló vezeték, amely a kimerült hajdúsági gázmezőkön jelentős mennyiségű földgáz tárolását, tartalékolását teszi lehetővé. Az egységes gázvezeték rendszer nagy számú telephely és gázátadó állomás kiépítésével lehetővé tette, hogy a földgáz nemcsak ipari fűtő- és alapanyagként, hanem lakossági energiaforrásként is meghatározó jelentőségre tegyen szert. A termékvezetékek a finomítók és a nagy felhasználók között épültek ki, ezek között fontos a Százhalombatta-Csepel, a Százhalombatta-Székesfehérvár-Pécs, a Tiszaújváros-Ebes, illetve a Tiszai Vegyi Kombinát-Ukrajna vezeték. Jelentősen bővült a termékvezetéken szállított lepárlási termékek köre is. A benzin és gázolaj mellett ma már etilén, propilén, acetilén, s a lepárlási termékeken kívül cseppfolyós ammónia és oxigén vezetékes szállítása is folyik, az adott termék sajátosságait is figyelembe vevő biztonságos technológia alkalmazásával. A csővezetékes szállítás szorosan kapcsolódik a kőolaj-kitermelés és -feldolgozás technológiai folyamatához. Ez a szervezeti rendszerben is tükröződik. Ennek megfelelően hosszú időn keresztül Magyarországon is a kőolaj- és földgáz-bányászati vállalatok végezték a vezetéken történő terméktovábbítást is. A csővezetékhálózat építését végző vállalat bázisán 1975-ben hozták létre a közlekedési ágazatba sorolt Gáz- és Olajszállító Vállalatot, amelyet azonban a rendszerváltozást követő vállalati átalakulások során a MOL Rt. szervezetébe integráltak. Ennek következtében a tevékenység változatlan folytatása ellenére a csővezetékes alágazatban ma nincs főtevékenységű közlekedési szervezet.

| A magyarországi kőolaj és földgázvezetékek - feladatlap
Egészítse ki az alábbi mondatot! A csővezetékes Magyarországon az 1930-as években, a dél-zalai olajmezők feltárása és sikeres termelésbe vonása után fejlődött ki.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A 60-as években megépült Barátság I. vezeték hazai végpontjai Százhalombatta és voltak.
Egészítse ki az alábbi mondatot! Jelentős beruházás volt a 70-es években a(z) olajvezeték megépítése, ez a szlovéniai Koper kikötőből indulva Nagyatádon át vezet Százhalombattára.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A termékvezetékek a finomítók és a(z) felhasználók között épültek ki.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A csővezetékes alágazatban ma főtevékenységű közlekedési szervezet.