KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A városi (helyi) tömegközlekedés

A városi (helyi) tömegközlekedés szabályozása és szervezetei

| A városi (helyi) tömegközlekedés szabályozása és szervezetei
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| megfogalmazni, hogy a jelenlegi szabályozás szerint melyek az állami és melyek az önkormányzati feladatok;
| megfogalmazni, hogy miért okoz gondot az egységes személyszállítási törvény hiánya;
| megfogalmazni, hogy melyek a díjszint meghatározásának jelenlegi problémái;
| megfogalmazni, hogy milyen forgalomszabályozási intézkedésekkel lehet befolyásolni a városi (helyi) közlekedést;
| megfogalmazni, hogy mivel gyakorol hatást a KRESz a városi (helyi) tömegközlekedésre;
| felsorolni a városi (helyi) tömegközlekedés hazai és nemzetközi szervezeteit.
Tevékenységek Olvassa el figyelmesen a 84.-85. oldalt a jegyzetből! Állapítsa meg, hogy a jelenlegi szabályozás szerint melyek az állami és melyek az önkormányzati feladatok! Állapítsa meg, hogy miért okoz gondot az egységes személyszállítási törvény hiánya! Állapítsa meg, hogy melyek a díjszint meghatározásának jelenlegi problémái! Állapítsa meg, hogy milyen forgalomszabályozási intézkedésekkel lehet befolyásolni a városi (helyi) közlekedést! Állapítsa meg, hogy mivel gyakorol hatást a KRESz a városi (helyi) tömegközlekedésre! Tekintse át a városi (helyi) tömegközlekedés szervezeteit!
Összefoglalás A városi (helyi) tömegközlekedés jogi szabályozása nagyrészt beilleszthető a megfelelő alágazati (vasúti, közúti, vízi közlekedési) törvény kereteibe, amihez konkrét végrehajtási szabályok csatlakoznak. A konkrét feladatok ellátására vonatkozó szabályozás (pl. a menetrendek, az árak jóváhagyása) az illetékes helyi önkormányzat feladata és joga. A városi közlekedés jogi szabályozásában a tevékenység jellege miatt kiemelkedő fontosságú a közszolgáltatás szabályozása, ami egész közlekedési rendszerünk EU-jogharmonizációjában az egyik kritikus pont. Az alágazatok közti egységes feltételek biztosítása az egységes személyszállítási törvény hiányában nem megoldott. A jelenleg érvényes EU-szabályozás szerint az államnak vagy önkormányzatnak kell döntenie a közszolgáltatás ellátásának szükségességéről, de erre vonatkozó döntés esetén e felmerülő veszteség ellentételezését is az ellátásért felelős szervnek kell biztosítania. A jelenlegi hazai gyakorlatban a közszolgáltatási felelősség a közigazgatási rendszernek megfelelően két szint, a központi kormányzat és a helyi önkormányzat között oszlik meg. Hiányzik az EU előírásainak megfelelő regionális szint. A díjszint a meghatározója a veszteségtérítésnek csakúgy, mint a kedvezményeket ellentételező ún. fogyasztói árkiegészítésnek. Meghatározásának fő tényezői a szolgáltatók ráfordításai mellett az igénybevevők jövedelemszintje és az állam árpolitikája. A tömegközlekedési tarifák ma is meglévő szociális eleme, az állami költségvetés szükségszerű közreműködése okozza azt az ellentmondásos helyzetet, hogy az önkormányzat árhatósági jogköre csak látszólagos, a hatályos díjak megállapítása a pénzügyminiszter egyetértését igényli. Ezen a helyzeten a fix összegű állami árkiegészítési rendszer bevezetése segítene. A közlekedési tevékenység lebonyolítására legközvetlenebb hatással a forgalomszabályozási intézkedések vannak. Ezek közül a városi közlekedés szempontjából első szinten az egyéni- és a tömegközlekedés arányát kialakító igények befolyásolása a meghatározó. Fontos ezen a téren a személygépkocsi-használat mérséklését szolgáló parkolási és díjszabási rendszer, a belvárosok forgalom-mentesítése, a P+R rendszerek fejlesztése, stb. A második szinten a konkrét forgalomszervezési és fejlesztési intézkedéseket lehetne említeni (elkerülő utak építése, stb.). A KRESz a városi (helyi) tömegközlekedésre is jelentős hatást gyakorol a járművekre vonatkozó biztonsági és forgalomképességi előírások, valamint a járművezetők képzésével kapcsolatos szabályozás révén. A városi (helyi) tömegközlekedés szervezetei:
| az önkormányzati közlekedési vállalatok (Budapest, Miskolc, Debrecen, Szeged);
| a VOLÁN vállalatok;
| a koncessziós alapon működő magánvállalkozások.
A városi (helyi) tömegközlekedés nemzetközi szervezete a brüsszeli székhelyű UITP.

| A városi (helyi) tömegközlekedés szabályozása és szervezetei - feladatlap
Töltse ki az alábbi feladatlapot!
Egészítse ki a következő mondatot! A városi tömegközlekedés konkrét feladatainak ellátására vonatkozó szabályozás (pl. a menetrendek, az árak jóváhagyása) az illetékes önkormányzat feladata és joga.
Egészítse ki a következő mondatot! Az alágazatok közti egységes feltételek biztosítása a(z) személyszállítási törvény hiányában nem megoldott.
Egészítse ki a következő mondatot! Jelenleg az önkormányzat jogköre csak látszólagos, a hatályos díjak megállapítása a pénzügyminiszter egyetértését igényli.
Egészítse ki a következő mondatot! A tömegközlekedési meghatározásának fő tényezői a szolgáltatók ráfordításai mellett az igénybevevők jövedelemszintje és az állam árpolitikája.
Egészítse ki a következő mondatot! A KRESz a városi (helyi) tömegközlekedésre is jelentős hatást gyakorol a járművekre vonatkozó és forgalomképességi előírások, valamint a járművezetők képzésével kapcsolatos szabályozás révén.
Egészítse ki a következő mondatot! A városi (helyi) tömegközlekedés szervezete a brüsszeli székhelyű UITP.