KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A városi (helyi) tömegközlekedés

A városi (helyi) tömegközlekedés műszaki elemei

| A városi (helyi) tömegközlekedés műszaki elemei
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| megfogalmazni, hogy miben különbözik a városi (helyi) tömegközlekedésben használt pálya a közúti és a vasúti közlekedésétől;
| meghatározni a település úthálózatának fogalmát;
| meghatározni a vonalhálózat fogalmát;
| megfogalmazni a városi (helyi) tömegközlekedés járműveinek jellemzőit;
| megfogalmazni a városi (helyi) tömegközlekedés létesítményeinek jellemzőit.
Tevékenységek Olvassa el figyelmesen a 78.-82. oldalt a jegyzetből! Gondolja át, hogy miben különbözik a városi (helyi) tömegközlekedésben használt pálya a közúti és a vasúti közlekedésétől! Állapítsa meg, hogy mi tartozik a település úthálózatának fogalmába! Állapítsa meg, hogy mi tartozik a vonalhálózat fogalmába! Tekintse át a városi (helyi) tömegközlekedés járműveinek jellemzőit! Tekintse át a városi (helyi) tömegközlekedés létesítményeinek jellemzőit!
Összefoglalás A városi (helyi) tömegközlekedés pályái A városi (helyi) tömegközlekedésben a pályák fő szerkezeti részei megegyeznek a vasúti és a közúti pályákéval. A különbségek:
| A nehéz áruforgalmat nem lebonyolító helyi közlekedési pályák szerkezetei a vasúti, és a közúti pályákénál alacsonyabb teherbírásúak, ami a jelentős autóbuszforgalmat lebonyolító útvonalakon gyakran azok gyors elhasználódásához vezet.
| A közúti burkolatoknál még ma is viszonylag jelentős hosszban megtalálhatók a településeken kívül már nem alkalmazott megoldások, a történelmi városrészekben pl. a kockakő, keramit.
| A városi villamosvasút zárt pályán vagy a közúton is elhelyezhető. Az zárt pálya esetében a felépítmény hasonló a nagyvasútihoz. A közútba épített sínpályán azonban a Vignoles sínek helyett a Phoenix síneket használják. Napjainkban fokozatosan terjed a zajcsökkentő hatású (általában keménygumiból előállított) hosszanti betétek, továbbá a paneles vágányszerkezet alkalmazása.
| Különleges megoldást igényel a földalatti (főként a mélyvezetésű) vasutak pályájának kialakítása, mivel a szokásos al- és felépítmény mellett a alagút szigetelését, vízelvezetését is meg kell oldani.
A helyi közlekedési pályák vonalvezetését alapvetően meghatározza az adott település építészeti stílusa, az utcák, terek, műtárgyak ott kialakult rendszere. A kiépített fő- és mellékutak, csomópontok, gyalogos- és kerékpárutak, parkolók összessége alkotja a település úthálózatát. Ezen belül kiemelésre érdemesek az országos úthálózatnak a településen áthaladó nagy forgalmú átkelési szakaszai és a csomópontok. A csomópontok a településeken belül is egyszintűek (szintbeniek) vagy többszintűek (elkülönítettek) lehetnek. A nagy forgalmú csomópontokban a közlekedést indokolt jelzőlámpával szabályozni. A jelzőlámpával nem szabályozott szintbeni csomópontokon jelentős biztonságjavulást eredményező hatása miatt ismét egyre inkább terjed a körforgalom alkalmazása. A települések úthálózatából a tömegközlekedési eszközök által használt rész a vonalhálózat, amely az egyes járatok végállomásai között kijelölt útirányon rögzített vonalakból áll. Ez alapvetően az úthálózat lehetőségei által meghatározott, s csak jelentős beruházásokkal változtatható meg. A városi (helyi) tömegközlekedési járművek A járműállomány fő jellemzői:
| Az autóbusz a helyi közlekedés legrugalmasabb eszköze, mivel útvonala szükség esetén könnyen változtatható, a forgalmi viszonyokhoz igazítható. Beruházási költsége viszonylag alacsony, üzemeltetési költsége viszont magas. Az autóbuszokat szóló és csuklós változatban is alkalmazzák, városi változataik fontos követelménye a több ajtó és az alacsony padlómagasság.
| A közúti villamos beruházási költsége magas, üzemeltetési költsége viszont alacsony. Pályához kötött, így rugalmatlan, érzékeny a forgalmi zavarokra, vonalai csak új beruházásokkal módosíthatók. Szóló, csuklós és szerelvény (motorkocsi + pótkocsi) változatban is közlekedtethető, de mindegyiknél alapkövetelmény a gyors utascserét biztosító, központi vezérlésű sokajtós megoldás.
| A trolibusz részben pályához kötött, de a felsővezeték és az áramszedő korszerű kialakításával manőverező képessége megközelíti az autóbuszét. A forgalmi zavarokra érzékeny, beruházási költsége az autóbuszénál magasabb, üzemeltetési költsége viszont alacsony. Környezetbarát közlekedési eszköz. Szóló és csuklós változatai is üzemelnek.
| A városi gyorsvasút (elővárosi, helyiérdekű vasút) beruházási költsége magas, az üzemeltetési költség viszonylag alacsony. Nagy tömegek szállítására alkalmas, elkülönített pályán közlekedő, a nagyvasúti rendszerekkel közel megegyező módon (forgalomirányítás, biztosítóberendezés) üzemeltetett közlekedési eszköz.
| A földalatti vasút két fő változata a kéregvasút és a mélyvezetésű vasút (metró). Beruházási költsége (főként az utóbbi esetében) igen magas, különösen ha a mozgólépcsők és földalatti állomások költségeit is számításba vesszük. Nagy tömegek mozgatására alkalmas, a felszíni közlekedés gondjai miatt kiépítése a nagyvárosokban elkerülhetetlen.
| A magasvasút pályája a földfelszín felett húzódik. Forgalmi paraméterei a földalattihoz hasonlóak, beruházási költsége magas, de a metróénál alacsonyabb. A környezetbe nehezen illeszthető, zajszintje magas.
| Különleges felszíni járművek a fogaskerekű vasutak, a siklók és a kötélpályák. Az utóbbiak főként turisztikai, sportolási jelentőségűek.
| Egyes településeken a helyi közlekedési igények kielégítésében a természeti adottságok miatt a vízi közlekedés is részt vesz. Átkelő és vonali járatok egyaránt üzemelnek, így a forgalomban komphajók és személyszállító hajók is használatosak.
A városi (helyi) tömegközlekedés egyéb műszaki elemei A városi (helyi) tömegközlekedés létesítményei:
| A forgalmi telepek (garázsok, kocsiszínek, stb.) a járművek tárolására, napi karbantartására szolgálnak.
| A műszaki-javító bázisok a járművek és más berendezések üzemképességének, forgalombiztonságának megtartása és ellenőrzése érdekében szükségesek.
| Az utasforgalmi létesítmények (állomások, megállóhelyek) a forgalom lebonyolítása, az utasok igényeinek kielégítése, a szolgáltatási színvonal javítása érdekében fontosak.
| Az áramellátó berendezések és létesítmények az elektromos üzemű közlekedési eszközök működését teszik lehetővé, a városi közlekedés jellegzetessége az egyenáram alkalmazása.
| Az informatikai berendezések az adatfeldolgozásban, a forgalomirányításban, a biztosító berendezéseknél, az utastájékoztatásban is fontos szerepet játszanak.
| A városokban kiépített parkolóhelyekről, különösen az ún. P+R (park and ride) parkolók megfelelő telepítése, díjmentes vagy a tömegközlekedési bérletekkel kombinált használata jelentősen hozzájárulhat a tömegközlekedés nagyobb mértékű igénybevételéhez a belvárosi forgalomban.

| A városi (helyi) tömegközlekedés műszaki elemei - feladatlap
Töltse ki az alábbi feladatlapot!
Egészítse ki az alábbi mondatot! A helyi közlekedési pályák szerkezetei a vasúti, és a közúti pályákénál teherbírásúak, ami a jelentős autóbuszforgalmat lebonyolító útvonalakon gyakran azok gyors elhasználódásához vezet.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A települések úthálózatából a tömegközlekedési eszközök által használt rész a(z) , amely az egyes járatok végállomásai között kijelölt útirányon rögzített vonalakból áll.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A földalatti vasút tömegek mozgatására alkalmas közlekedési eszköz.
Egészítse ki az alábbi mondatot! Különleges felszíni járművek a fogaskerekű vasutak, a és a kötélpályák.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A forgalmi telepek (garázsok, kocsiszínek, stb.) a járművek tárolására, karbantartására szolgálnak.
Egészítse ki az alábbi mondatot! A P+R parkolók megfelelő telepítése, vagy a tömegközlekedési bérletekkel kombinált használata jelentősen hozzájárulhat a tömegközlekedés nagyobb mértékű igénybevételéhez.