KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A vízi közlekedés

A vízi közlekedés műszaki elemei

| A vízi közlekedés műszaki elemei
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| megfogalmazni a víziutak jellemző sajátosságait;
| rendszerezni a tengeri áruszállító hajókat;
| rendszerezni a belvízi áruszállító hajókat;
| megfogalmazni, hogy mivel mérik a tengeri hajók vízkiszorítását, hordképességét és sebességét;
| megfogalmazni, hogy mivel mérik a belvízi hajók vízkiszorítását, hordképességét és sebességét;
| megfogalmazni a kikötők fontosabb jellemzőit.
Tevékenységek Olvassa el figyelmesen a 91.-95. oldalt a jegyzetből! Tanulmányozza a víziutak jellemzőit! Rendszerezze a tengeri áruszállító hajókat! Rendszerezze a belvízi áruszállító hajókat! Állapítsa meg, hogy mivel mérik a tengeri hajók vízkiszorítását, hordképességét és sebességét! Állapítsa meg, hogy mivel mérik a belvízi hajók vízkiszorítását, hordképességét és sebességét! Állapítsa meg a kikötők fontosabb jellemzőit!
Összefoglalás A víziutak A vízi közlekedés pályái a víziutak, amelyek természetesek (folyók, tavak, tengerek) és mesterségesek (hajózó csatornák, mesterséges tavak) lehetnek. A víziutak a konkrét földrajzi és hidrológiai adottságok szerint lehetnek jól, vagy kevésbé jól hajózhatók. Ilyen meghatározó tényező a tengereknél pl. az ár-apály, az áramlatok, a partviszonyok, a folyóknál a vízmélység, a vízjárás, a mederviszonyok (kanyarulatok, hordalék) és az esés (felső-, közép- és alsó-szakasz jelleg). A víziutak használhatóságát éghajlati és időjárási tényezők is befolyásolják. A belvízi hajózásnál ilyen pl. a jegesedés vagy a kiszáradás, a tengerhajózásban a jegesedés, széljárás, viharok. A mesterséges vízi utak (csatornák) szintbeniek vagy zsilipesek lehetnek. Nagy szintkülönbség esetén hajóemelőművet alkalmaznak. A víziutak szerves részét képezik a hajózóúti jelzések. A folyókon, valamint a kikötői bevezető szakaszokon bójákkal és fényjelzésekkel a tájékozódást elősegítő "kitűzött hajózóutat" alakítanak ki. A hajózást segítik a meteorológiai és vízállási jelentések, jégviszonyokról szóló tájékoztatások és előrejelzések. A korszerű navigáció teljesen a műholdakra épül. A vízi járművek A vízi járművek a két fő csoportját a személy- és az áruszállító járművek alkotják. Ezen kívül léteznek különleges hajók is, ilyenek pl. a komphajók, mentőhajók, világító-, tűzoltó-, kutató-, kikötői vontató hajók, stb. A tengeri áruszállító hajók legfontosabb típusai:
| a vegyesáru-szállító vagy többcélú hajók;
| a speciális konténerhajók;
| a tartályhajók (tankhajók);
| az ömlesztett árut szállító hajók;
| a romlandó anyagokat szállító hűtőhajók.
A belvízi áruszállító hajók főbb típusai:
| a vontató és tolóhajók;
| az önjáró áruszállítók;
| a nem önjáró áruszállítók.
A vontató és a tolóhajók a nem önjáró áruszállító hajókkal együtt alkotják a hajókaravánokat, amelyek az alkalmazott technológiától függően lehetnek vonták és tolatmányok. A tengeri hajók vízkiszorítását bruttó regisztertonnában mérik (1 BRT 7 2,86 m3). A hordképességet nettó regisztertonnában mérik (a szállításra alkalmas térfogat). A tengeri hajók sebességét csomóban mérik ( 1 csomó = 1 tengeri mérföld/óra = 1,852 km/óra). A folyami hajók vízkiszorítását és hordképességét m3-ben adják meg. A hajó mértékadó sebessége az ún. holtvízi sebesség (km/óra), ezt a sebesség kiszámításánál hegy- és völgymenetnél veszik figyelembe. A tengeri áruszállításnál megkülönböztetünk vonalhajózást (line shipping) és szabad hajózást (tramp shipping). A tengeri áruszállításnál megkülönböztetünk partmenti hajózást (cabotage) és tengerjáró hajózást (sea-going). A vasúti szerelvények és a közúti járművek szállításában jelentős szerepet játszanak a tengeri és a tavi kompok. A folyami hajózásban ígéretes jövő előtt áll a Ro-Ro (roll on, roll off) hajózás, a kamionok hajón való nagy távolságú továbbítása. A kikötők A vízi közlekedés csomópontjai a kikötők, amelyek lehetnek vegyes forgalmúak, de ebben az esetben szükséges a személy- és az áruforgalom térbeni elkülönítése. A specializált személykikötők többnyire üdülőhelyeken vagy nagyvárosok belső területén találhatók. A kisforgalmú, valamint a helyi közlekedést szolgáló kikötőhelyeket egyszerű pontonnal szokás megoldani. Az áruforgalmi kikötők az áruk ki-, be- és átrakására, szükség szerint tárolására és kezelésére szolgálnak. Az egyszerűbb felszereltségű, általában kisforgalmú kikötőket rakodóknak nevezzük. A kikötők egyre inkább a szűkebb értelemben vett közlekedési csomóponti funkción túlnyúló, komplex kiszolgálást (raktározást, vámkezelést, áruosztályozást, stb.) nyújtanak. A természetes kikötők lehetnek nyíltvízi (rakparti) vagy medencés kialakításúak. A legforgalmasabb tengeri kikötők nagy része folyótorkolatban helyezkedik el. A mesterséges kikötők létesítését a nagy nyersanyag-kitermelő helyekről történő kiszállítási, vagy a nagy árufelvevő-helyek befogadási lehetőségének megteremtése indokolja a nehezen megközelíthető sekély partokon. Ezek lehetnek dokk-kikötők, vagy mesterséges szigetek.

| A vízi közlekedés műszaki elemei - feladatlap
Töltse ki az alábbi feladatlapot!
Egészítse ki a következő mondatot! A vízi közlekedés pályái a(z) .
Egészítse ki a következő mondatot! A tengeri hajók vízkiszorítását regisztertonnában mérik.
Egészítse ki a következő mondatot! A tengeri hajók hordképességét regisztertonnában mérik, ez a szállításra alkalmas térfogat.
Egészítse ki a következő mondatot! A tengeri hajók sebességét csomóban mérik, 1 = 1 tengeri mérföld/óra = 1,852 km/óra).
Egészítse ki a következő mondatot! A folyami hajó mértékadó sebessége az ún. sebesség (km/óra).
Egészítse ki a következő mondatot! A folyami hajózásban ígéretes jövő előtt áll a(z) (roll on, roll off) hajózás, a kamionok hajón való nagy távolságú továbbítása.