KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A közlekedési szükségletek keletkezése és kielégítése

A közlekedéssel szemben támasztott követelmények

| A közlekedéssel szemben támasztott követelmények
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| csoportosítani a közlekedéssel szemben támasztott követelményeket;
| megfogalmazni az egyes követelmények lényegét;
| értelmezni az egyes követelmények mutatószámainak jelentését;
| megfogalmazni, hogy miért van szükség összetett minőségi mutatószámok használatára.
Tevékenységek Olvassa el figyelmesen a 24.-30. oldalt a jegyzetből! Tanulmányozza a követelmények csoportosítási szempontjait! Fogalmazza meg az egyes követelmények lényegét! Minden egyes követelménynél keresse meg a fontosabb mutatószámokat! Értelmezze az egyes mutatószámok jelentését! Fogalmazza meg, miért van szükség összetett minőségi mutatószámok használatára!
Összefoglalás
A közlekedéssel szemben támasztott követelmények
A távolság leküzdése Elsődleges követelmény a közlekedéssel szemben a kiindulási és a célpont közötti távolság leküzdése. A felmerülő akadályok:
| a természetföldrajzi akadályok (domborzat, állóvizek, vízfolyások);
| a felmerülö fizikai ellenállások (a levegő és a víz ellenállása, illetve a súrlódás);
| a mesterséges akadályok (politikai, gazdasági, környezetvédelmi, egészségügyi, biztonsági okokból elrendelt korlátozások).
Használatos távolság fogalmak:
| a valóságos (üzemi) távolság, amelyet a jármű a két pont között ténylegesen megtesz;
| a díjszabási távolság, ami alapján a fuvardíjat meghatározzák;
| a gazdaságos szállítási távolság, ameddig még indokolt egy áruféleség továbbítása.
A tömegszerűség Alapvető követelmény a közlekedéssel szemben a szállítási igények megfelelő mennyiségben történő kielégítése. A tömegszerűség függ:
| a jármű kapacitásától;
| a pálya kapacitásától;
| a járatok gyakoriságától.
A tömegszerűség mutatói:
| az elméleti (vonali) teljesítőképesség: K = 1000*V / Sköv;
| a közúti közlekedésben: egységjármű/óra;
| a vasúti közlekedésben: elegytonnakm/vonalkm a vizsgált időszakra.
A sebesség A sebesség biztonságos növelése az egyik legfontosabb követelmény a közlekedési szolgáltatások teljesítésénél. Néhány sebességi mutató:
| a műszaki sebesség, amit a jó állapotban lévő jármű egyenes pályán, kedvező feltételek mellett teljesíteni képes;
| az engedélyezett legnagyobb sebesség, ami adott pályára konkrét feltételek mellett, a biztonsági tényezők kiemelt figyelembevételével határozható meg;
| az alapsebesség, ami a menetrendkészítéshez alapul vett legnagyobb sebesség;
| a kiépítési sebesség, ami a pálya tervezésénél alapul vett, biztonságosan tartható legnagyobb sebesség;
| az utazási sebesség, a jármű futása és a közbenső várakozások együttes idejére vonatkoztatott távolságot jelenti gazdaságos üzemmódban, a biztonsági követelmények betartásával;
| a keringési sebesség, ami a menetrend szerinti tömegközekedésben a teljes járatidőre vonatkoztatott átlagos sebesség;
| a kereskedelmi sebesség, ami az áruszállításban az áru feladásától a rendeltetési állomáson történő átvételéig eltelt idő alapján számított átlagos sebesség.
Míg a műszaki sebesség emelése általában korszerűbb eszközök beállításával (beruházással), azaz költségráfordítással érhető el, addig az utazási, a keringési és a kereskedelmi sebességmutatók javítása jobb forgalomszervezéssel akár költségcsökkenést is eredményezhet. A biztonság A közlekedéssel szemben támasztott legfontosabb követelmény. A biztonság árukár- és baleset mentesség. A biztonságos közlekedésben a technikai tényezőknek is fontos szerepe van, amiben a pálya vonalvezetése és minősége, a biztonsági és forgalomirányító berendezésekkel való felszereltsége, valamint a járművek konstrukciója bír a legnagyobb jelentőséggel. Utóbbinál az aktív (a mozgásból eredő hatások elleni védelem) és a passzív (a környezet, benne más járművek hatása elleni védelem) biztonság fokozása egyaránt lényeges feladat. A biztonság legfontosabb mérőszámai:
| a személyközlekedés területén: baleset (db) / 1 millió vagy 1 milliárd utaskm;
| az áruszállításban: árukár (Ft) / ezer vagy 1 millió átkm.
A rendszeresség, a pontosság és a menetrendszerűség E követelmények biztosítása a közlekedési időt csökkenti, így költségmegtakarítást eredményez, ami közvetett hatásként akár a fuvaroztatónál is költségcsökkentést tesz lehetővé, hozzájárul egy ütemes termelési rend kialakításához. A pontosság a közlekedés munkájának egyik fő minősítője, teljesítésére nemcsak a technikai színvonal, hanem a természeti körülmények és még inkább a közlekedési dolgozók fegyelme van jelentős hatással. Egyik mérőszáma az átlagos késési idő. A kényelem A személyszállítási tevékenységgel szemben támasztott fontos követelmény. Nagy szerepe van abban, hogy vonzóbbá tegye a tömegközlekdést az egyéni közlekedéssel szemben. A kényelem érzetet befolyásolja a járművek műszaki kialakítása (pl. a rugózás, az ablakok kialakítása, a fűtés, a világítás, a szellőzés, az egészségügyi felszerelések, stb.), de hatással van rá a pályák minősége, az állomások, várócsarnokok berendezése is. Mutatói:
| az utazás során az egy utasra jutó jármű alapterület;
| a zsúfoltság szintje (az utaskilométer és a férőhelykilométer viszonya).
Az ellátottsági szint javítása Ez a követelmény egyaránt értelmezhető a térbeli és az időbeli ellátottságra. A területi ellátottság elsősorban a hálózati ellátottságra vonatkozik (mérése a hálózathossz és a terület hányadosával történik), de ide sorolható pl. a vasútállomással rendelkező települések arányát, vagy a helyi tömegközlekedés megállóinak átlagos távolságát rögzítő mutatószám is. Az időbeli ellátottság elsősorban a tömegközlekedésben lényeges, fő mutatója a járművek átlagos követési időköze, de nem elhanyagolható a napi üzemidő hossza sem. Az ellátottságot mutatja a kielégített és az összes fuvarigény (járműigény) viszonyát tartalmazó mutatószám is. Gazdasági követelmények Ezek sorában az igénybevevők számára megfizethető díjszint biztosítása a legfontosabb követelmény, ami a személyszállítás esetében még piacgazdasági viszonyok között is bír szociális tartalommal. A szolgáltatók vagy a nemzetgazdaság számára ennél szélesebb a követelmények köre, s azok esetenként ellentétbe kerülhetnek az olcsóság követelményével. A gazdasági társaságok, vállalkozások számára szükségszerű a költségek megtérülésén túl nyereség biztosítása is, amiben a különböző részmutatók (pl. energiaigényesség, eszközlekötés, stb.) is éreztetik hatásukat. Nemzetgazdasági szinten a közlekedési rendszer hatékonysága, az igények kielégítése tekinthető gazdasági alapkövetelménynek. Környezetvédelmi követelmények A közlekedés velejárója bizonyos káros hatások előidézése. Törekedni kell e káros hatások minimalizálására. A környezetvédelmi követelmények szintjét viszont reálisan kell meghatározni, hogy nem lehetetlenítse el a közlekedés tevékenységét. A közlekedés elsősorban a levegőszennyezés előidézésével okoz károkat, amelyek súlyos egészségi károsodásokat okoznak, de a természeti és az épített környezetben okozott anyagi károkozás sem elhanyagolható. A károsanyag-kibocsátás (emisszió) engedélyezett mértékére már egyre szigorodó nemzetközi normatívák vannak érvényben, amelyek betartása előfeltétele a nemzetközi forgalomban való részvételnek. A megfelelés biztosításának fő módja a járműállomány korszerűsítése, de közel ugyanilyen jelentőségű a felhasznált üzem- és kenőanyagok minőségének javítása is. A légszennyezés mellett a közlekedési zaj, a talaj- és vízszennyezés, a rezgések is jelentős környezeti károkat okoznak. Ezek mértékére a jármű mellett a pálya vonalvezetése és felületének minősége is jelentős hatással van. Az adott tevékenységben végrehajtott műszaki fejlesztés mellett a közlekedési alágazatok között a környezetbarát vasúti és vízi közlekedés előtérbe kerülését támogató közlekedéspolitikai döntéseknek is fontos szerepük van.
Összetett minőségi mutatók az egyes közlekedési alágazatok értékelésére
A közlekedési tevékenységnek igen széleskörű mennyiségi, minőségi vagy gazdasági-környezeti követelménynek kell megfelelnie. E követelményeknek való megfelelés mértéke csak komplex (összetett) mutatókkal lehetséges. Ezek általános módszere - részben szubjektív alapon - a figyelembe vett tényezők körének behatárolása, azok megítélésére alkalmas egyedi mutatószámok kijelölése és azokhoz meghatározott súlyszámok hozzárendelése. Ilyen pl. a Közlekedéstudományi Intézet által kifejlesztett mutató,
C = Σ f i x g i
ahol fi az egyes jellemzők súlyszámát, gi pedig azok értékszámait jelenti. A mutató matematikai megoldása révén 0 és 1 közötti értéket vehet fel, skálája alkalmas a minőségi színvonal értékelésére. (Pl. a C mutató 0,9-1,0 közötti értéke esetén a minőség nagyon jó, 0,8-0,9 között jó, 0,7-0,8 között megfelelő, 0,7 alatt nem megfelelő, intézkedést igénylő.)

| A közlekedéssel szemben támasztott követelmények - feladatlap
Töltse ki az alábbi feladatlapot!
Melyik a helyes állítás?
| A forgalmi sebesség az árutovábbítás alatti átlagos sebesség.
| A forgalmi sebesség a teljes fuvarozási folyamat alatti átlagos sebesség.
| A formalmi sebesség az áruszállítás sebessége az áru feladásától na kiszolgálásáig.
Melyik a helyes állítás?
| Az időbeli ellátottság az adott vonalon a tömegközlekedési járművek követési időköze.
| Az időbeli ellátottság az adott viszonylaton az áruszállító járművek követési időköze.
| Az időbeli ellátottság a fuvaroztató megrendelésének időben történő teljesítése.
Melyik a helyes állítás?
| A keringési sebesség a menetrend készítésénél alapul vett sebesség.
| A keringési sebesség a menetrend szerinti tömegközlekedésben a teljes járatidőre vonatkoztatott átlagos sebesség.
| A keringési sebesség az áruszállításban az áru feladásától a rendeltetési állomáson történő átvételéig eltelt idő alapján számított átlagos sebesség.
Melyik a helyes állítás?
| A zsúfoltság egy adott útvonal kapacitásának egy határérték feletti kihasználása.
| A zsúfoltság az egy utasra vetített jármű-alapterület egy határérték feletti kihasználása.
| A zsúfoltság az utaskm és a férőhelykm viszonya.
Melyik a helyes állítás?
| A rendszeresség a tömegközlekedésben az ütemességet jelenti.
| A rendszeresség a tömegközlekedésben az időbeli lefedettséget jelenti.
| A rendszeresség a tömegközlekedésben a gyakoriságot jelenti.
Melyik a helyes állítás?
| Az összetett minőségi mutató felhasználásával valamennyi minőségi jellemző mérhetővé tehető.
| Az összetett minőségi mutató segítségével összehasonlíthatók az egyes közlekedési alágazatok.
| Az összetett minőségi mutatóval minősíthető az adott közlekedési mód szolgáltatási színvonala.