KURZUS: Közlekedéstani alapismeretek

MODUL: A vasúti közlekedés

A vasúti közlekedés szabályozása és szervezetei

| A vasúti közlekedés szabályozása és szervezetei
Tanulási célok A lecke áttanulmányozása után Ön képes lesz:
| a vasúti közlekedésre vonatkozó szabályok csoportosítására;
| a pályavasút és a vállalkozó vasút fogalmának meghatározására;
| a mellékvonalak gazdaságos működtetésével kapcsolatos problémák megfogalmazására;
| a legfontosabb nemzetközi vasúti szervezetek feladatkörének megfogalmazására.
Tevékenységek Olvassa át figyelmesen a 71.-73. oldalt a jegyzetből! Állapítsa meg, hogy milyen szintű szabályok vonatkoznak a vasúti közlekedésre! Tekintse át a vasúti törvény legfontosabb előírásait! Tekintse át a nemzetközi vasúti szervezetek feladatkörét!
Összefoglalás A szabályozás szintjei:
| az egyes vasutak saját belső utasításai;
| a nemzetközi szabályok;
| a vasúti törvény.
A vasúti törvény szerint a vasút lehet:
| országos közforgalmú vasút;
| helyi közforgalmú vasút;
| saját használatú vasút.
A közforgalmú vasút a tevékenysége szerint lehet:
| pályavasút, amelynek feladata a vaúti létesítmények karbantartása és működtetése;
| vállalkozó vasút, amely a vasúti járművekkel személy- és áruszállítást végez.
A pályavasút és a vállalkozó vasút tevékenysége külön és egy szervezetben is ellátható. A pályavasút köteles a vasúti pálya igénybevételét a belföldi székhelyű vállalkozó vsútnak díj ellenében lehetővé tenni. A törvény szerint az országos közforgalmú vasúti pálya és tartozékai kizárólagos állami tulajdonba tartoznak. Az árufuvarozási tevékenység piaci szabályok szerint végzendő, a közszolgáltató személyszállítási tevékenységet viszont hosszabb távon is indokolt állami tulajdonban tartani. Az árufuvarozás idővel akár privatizálható is. A magyar vasúti közlekedés egyik alapproblémáját és kétség kívül legtöbbet vitatott részét a kisforgalmú mellékvonalak helyzetének megoldása jelenti. A kisforgalmú mellékvonalak műszaki állapota és költségei vizsgálandóvá teszik a forgalom változatlan fenntartását. Ez azonban nem mindegyik szakasz esetében jelenti feltétlenül a vonal végleges felszámolását. Nemzetközi vasúti szervezetek:
| az AICCF (1885, Büsszel), a pálya és a járműszerkesztési méretekkel foglakozik;
| a CIM (1890, Bern), a vasúti árufuvarozásról kötött nemzetközi egyezmény;
| a RIV (1921) egyezmény a teherkocsik és a konténerek kölcsönös használatát szabályozza a nemzetközi forgalomban;
| a RIC (1921) egyezmény a személykocsik és a poggyászkocsik kölcsönös használatát szabályozza a nemzetközi forgalomban;
| az UIC (1922, Párizs) a legfontosabb vasúti szervezet;
| a Wagon Europe, európai teherkocsi üzemeltető szervezet;
| az Interfrigo, az európai hűtőkocsi üzemeltető szervezet;
| az Intercontainer, az európai konténerfuvarozási együttműködés szervezete;
| az EUROFIRMA, európai szervezet a vasúti járműállomány fejlesztésének finanszírozására.

| A vasúti közlekedés szabályozása és szervezetei - feladatlap
Töltse ki az alábbi feladatlapot!
Egészítse ki a következő mondatot! A vasút közforgalmú (ezen belül országos, illetve helyi), vagy használatú lehet.
Egészítse ki a következő mondatot! A(z) feladata a vasúti létesítmények karbantartása és működtetése.
Egészítse ki a következő mondatot! A(z) vasút feladata, hogy a vasúti járművekkel személy- és áruszállítást végezzen.
Egészítse ki a következő mondatot! A pályavasút és a vállalkozó vasút tevékenysége és egy szervezetben is ellátható.
Egészítse ki a következő mondatot! A magyar vasúti közlekedés egyik alapproblémáját és kétség kívül legtöbbet vitatott részét a kisforgalmú helyzetének megoldása jelenti.
Egészítse ki a következő mondatot! A(z) (1921) egyezmény a teherkocsik és a konténerek kölcsönös használatát szabályozza a nemzetközi forgalomban.